Експериментально-морфологічне обґрунтування використання антисептичного гелевого розчину при загальному перитоніті - Feleshtynskyi, Ya. P.; Demkovych, O. P.; Diadyk, O. O.; Smishchuk, V. V. (Хірургія України, 2019)
Мета роботи — оцінити ефективність антисептичного гелевого розчину для санації черевної порожнини при загальному перитоніті в експериментально‑морфологічному дослідженні. Матеріали і методи. Проведено експериментально‑морфологічне дослідження на 80 лабораторних щурах. Залежно від антисептичного розчину, використаного для санації черевної порожнини, тварин розподілили на чотири групи: І група (n = 20) — 0,02 % розчин хлоргексидину біглюконату в об’ємі 5 мл, ІІ група (n = 20) — 0,02 % розчин декаметоксину в об’ємі 5 мл, ІІІ група (n = 20) — гелевий розчин (декаметоксину на основі гіалуронової кислоти) в об’ємі 5 мл, контрольна група (n = 20) — фізіологічний розчин в об’ємі 5 мл. Після лапаротомії перед санацією черевної порожнини в усіх групах виконували бактеріологічне дослідження та ентеротомію тонкої кишки (0,2 — 0,3 см) з подальшим ушиванням цього дефекту вікриловими швами (ниткою). Результати та обговорення. Результати морфологічного дослідження парієтальної та вісцеральної очеревини після санації черевної порожнини антисептиками свідчать про вищу ефективність антисептичного гелевого розчину порівняно з 0,02 % розчином хлоргексидину біглюконату, про що свідчить зменшення інтерстеційного набряку парієтальної та вісцеральної очеревини, запальної клітинної інфільтрації, відсутність спайкового процесу, адекватні регенераційні процеси в ділянці ураження, відсутність зрощень між петлями кишківника, регенерація мезотелію. Висновки. Антисептичний гелевий розчин можна використовувати для інтраопераційної та післяопераційної санації черевної порожнини в комплексному лікуванні хворих із загальним перитонітом.