Досвід хірургічного лікування пацієнтів з аневризмою черевного відділу аорти та поєднаним ураженням сонних артерій - Nikulikov, P. I.; Ratushniuk, A. V.; Liksunov, O. V.; Babii, O. L.; Gomeniuk, A.V. (Хірургія України, 2018)
Мета роботи — поліпшити результати лікування пацієнтів з аневризмою черевного відділу аорти (АЧВА) шляхом зменшення ризику виникнення неврологічних ускладнень. Матеріали і методи. За період з 2001 до 2018 р. ультразвукове дуплексне сканування проведено 847 пацієнтам, які звернулися до відділу хірургії магістральних судин Національного інституту хірургії та трансплантології імені О. О. Шалімова НАМН України з приводу АЧВА. У 84 (9,9 %) хворих виявлено супутній стеноз внутрішньої сонної артерії (ВСА) понад 75 %. Середній вік пацієнтів становив (61,3 ± 2,7) року. Серед хворих переважали чоловіки (78 (92,9 %)). Усім хворим проведено комплексне обстеження. Одномоментну каротидну ендартеректомію та резекцію АЧВА з протезуванням проведено 25 (29,8 %) хворим, етапну каротидну ендартеректомію з виконанням другим етапом реконструкції при АЧВА — 24 (28,6 %), етапну резекцію АЧВА з виконанням другим етапом реваскуляризації сонних артерій — 16 (19,1 %). У 7 (8,3 %) хворих з поєднанням стенозу ВСА, АЧВА та облітеруючого ураження магістральних артерій нижніх кінцівок (МАНК) проведено двохетапне втручання, першим етапом виконали втручання на сонних артеріях, другим (у термін від 3 до 7 діб) — реконструкцію черевної аорти та МАНК. У 7 (8,3 %) хворих із супутнім ураженням коронарних артерій здійснили двохетапні втручання з першочерговою симультантною реваскуляризацією сонних та коронарних артерій, у 5 (6,0 %) — трьохетапну реконструкцію в такій послідовності: каротидна ендартеректомія, аортокоронарне шунтування, реконструкція черевної аорти. Результати та обговорення. Не було жодного випадку порушення мозкового кровообігу в пацієнтів, яким виконували першочергову реваскуляризацію сонних артерій (симультантну чи етапну). У групі хворих, яким проведено втручання на черевній аорті без урахування каротидної та коронарної патології, в 1 пацієнта під час втручання на аорті розвинувся ішемічний інсульт з летальним наслідком. Ще в 1 пацієнта виник інфаркт міокарда в першу післяопераційну добу. Загальний рівень неврологічних ускладнень — 1,2 %. Тривалість госпіталізації становила (11,7 ± 0,7) доби у пацієнтів із симультантними втручаннями та (19,5 ± 0,6) доби після етапних втручань, перебування у відділенні інтенсивної терапії — відповідно (2,1 ± 0,3) і (4,3 ± 0,5) доби. Висновки. З огляду на поліваскулярний характер атеросклеротичних уражень при плануванні втручань при АЧВА необхідне скринінгове обстеження навіть клінічно неманіфестних артеріальних басейнів (сонні, коронарні артерії, МАНК). Перед реконструкцією АЧВА слід насамперед виконати реваскуляризацію сонних артерій (симптомні стенози понад 75 %, асимптомні ембологенні стенози). Більш прийнятною є методика симультантного втручання на сонних артеріях та черевній аорті при зваженій оцінці ризиків та обсягу втручання на аорті.